Rosendo de Celanova
Rudesind, eller Rosendo de Celanova (født 26. november 907, død 1. mars 977), var en galisisk adlig og kirkeleder. Han er helligkåret i den katolske kirke. Han er også kjent som Rosendo Gutérrez og Rudesindus Guterri. Han var biskop av Mondoñedo og Iria Flavia og en person med stor politisk innflytelse i Galicia på 900-tallet.
Rosendo de Celanova | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 26. nov. 907![]() Santo Tirso | ||
Død | 1. mars 977![]() Celanova | ||
Beskjeftigelse | Katolsk prest ![]() | ||
Embete |
| ||
Far | Gutier Menéndez | ||
Mor | Aldara de Celanova | ||
Søsken | Adosinda Guterrez de Celanova | ||
Nasjonalitet | Kongedømmet Galicia Kongedømmet Portugal | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Estatua_no_frontal_do_Mosteiro_de_San_Salvador_de_Celanova_-_Galicia_%28Espa%C3%B1a%29.jpg/250px-Estatua_no_frontal_do_Mosteiro_de_San_Salvador_de_Celanova_-_Galicia_%28Espa%C3%B1a%29.jpg)
Religiøs og kulturell innflytelse
redigerRosendo grunnla i 934 klosteret Caaveiro og i 936 klosteret Celanova. Særlig Celanova gav viktige impulser for ordenslivet og drivkraft for den religiøse fornyelse.[1]
Hans innflytelse bidro bidro til at en preromansk byggestil slo igjennom i Galicia. Eksempler på dette er kapellet San Miguel de Celanova og ruinene etter San Martiño de Pazó. Grev Froila Gutiérrez, kjent som San Froilán, hadde latt denne kirke bygge i mozarabisk stil.
Liv og virke
redigerPå det tidlige 900-tallet var Galicia et kristent maktsentrum på den iberiske halvøy, som ellers for det meste var dominert av det muslimske al-Andalus. Alfons III av Asturia delte i pakt med germansk bruk i året 910 sitt kongerike mellom sine tre sønner García I av León, Ordoño II. av León og Fruela II auf. Etter sine brødres død gjenforente Fruela igjen områdene under sitt herrskap, og holdt hoff i León.
Med den kristne reconquista forflyttet det kristne maktsentrum seg vekk fra Galicia. Det oppstod interne maktkamper i hoffet i León, og dette styrtet Galicia ned i føydalt anarki og maktvakuum. Disse omstendigheter preget Rosendos tid. Den urolige og forvirrede tid begynte nemlig allerede ved Alfons IIIs død i 910 og vedvarte til Bermudo IIIs død i slaget ved Tamaron i 1037.
Som element av sin maktpolitikk innsatte monarkene medlemmer av ledende adelsfamiler som biskoper i de galiciske bispedømmer. Slik ville de sikre både adelens og den katolske kirkes lojalitet. Kirkelige embeder ble beholdt innen disse adelsfamilier. Også Rosendo fikk sitt embede slik; han overtok som biskop av Mondoñedo etter sin onkel Savarico. Selv skulle ham til slutt overlate embedet til sin nevø.
I 955 utnevnte kong Ordoño III ham til stattholder over Riocaldos land ved Galicias sørlige grenser og til Santa Maria Ortiguera ved den kantabriske kyst.
I 970 overtok Rosendo bispestolen Iria Flavia. Hans forgjenger Sisnando Menéndez var i 968 falt i slaget ved Fornelos mot vikingene. Rosendo var biskop av Iria Flavia frem til konsilet i León i 974. Siner siste leveår tilbragte han tilbaketrukket i klosteret Celanova.[1]
Relikvier
redigerEn mitra, en bispestav, noen kammer og en ring tilskrives ham. Ringen går egeltlig tilbake til romertiden; i steinen er det inngravert et bilde av guden Jupiter. Men det er mulig at Rosendo betraktet bildet som et kristent motiv.
Litteratur
redigerManuel Carriedo Tejedo (2007). La familia de San Rosendo. Ferrol: Cabildo de la Catedral de Mondoñedo; Centro de Estudios de la Diócesis de Mondoñedo-Ferrol; Fundación Caixa Galicia. s. 103-123.
Francisco Carvalho Correia (2007). Algumas notas sobre S. Rosendo. Ferrol: Cabildo de la Catedral de Mondoñedo; Centro de Estudios de la Diócesis de Mondoñedo-Ferrol; Fundación Caixa Galicia. s. 13-47.
Referanser
redigerEksterne lenker
rediger- SAN ROSENDO, OBISPO Y ABAD
- San Rosendo: Nuestro Patrono
- Parroquia de San Rosendo, A Coruña > San Rosendo